- Jadvyga Bieliavska, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Po nesėkmingo referendumo dėl dvigubos pilietybės parlamentarai bando ieškoti naujų sprendimų, leisiančių kitos šalies pilietybę gavusiems asmenims išsaugoti Lietuvos Respublikos pilietybę. Pilietybės įstatymo pataisas įregistravusi Seimo narė konservatorė Dalia Asanavičiūtė siūlo keisti galiojančią pilietybės netekimo procedūrą.
Jeigu Seimas pritartų, institucijos, prieš priimant sprendimą dėl Lietuvos Respublikos pilietybės netekimo, turėtų įvertinti tokio sprendimo pasekmes ne tik asmeniui, netenkančiam pilietybės, bet ir šalies interesams.
Pasak D. Asanavičiūtės, šiuo metu įstatyme numatytas automatinis pilietybės netekimo procesas kelia abejonių.
„Šiuo metu procedūra yra visiškai automatinė, neišklausomas pats žmogus, nesigilinama į jo ryšius su valstybe, jai suteiktą naudą, kitos valstybės pilietybės įgijimo motyvus. Taip pat nėra svarstoma, kokios bus neigiamos pasekmės asmeniui ir valstybei, kuri per metus tokiu būdu netenka apie tūkstantį Lietuvos Respublikos piliečių. Todėl siūlau papildyti pilietybės netekimo procedūrą papildomu veiksmu – pasekmių vertinimu asmeniui ir valstybei, kad tokiame vertinime dalyvautų pats žmogus ir būtų išsaugota jo teisė į nepriklausomą ir nešališką teismo sprendimą jo teisių klausimu“, – dokumento aiškinamajame rašte sako D. Asanavičiūtė.
Įstatymo pataisos numato, kad pirmosios instancijos administracinis teismas, gavęs piliečio, prezidento, vidaus reikalų ministro ar įgaliotų vyriausybės institucijų prašymą, spręstų dėl pilietybės netekimo pasekmių asmeniui ir valstybės interesams. Šis teismas taip pat spręstų ginčus dėl institucijų priimtų sprendimų pilietybės klausimais.
Projektu taip pat siūloma, kad pilietybės netekimo dekretą pasirašytų ne tik vidaus reikalų ministras, kaip yra dabar, bet ir Lietuvos Respublikos Prezidentas Pilietybės komisijos teikimu. Šalies vadovui taip pat būtų suteikiama išimtinė teisė nepasirašyti pilietybės netekimo dekreto, jeigu pasekmės piliečiui ar valstybes interesams būtų įvertintos kaip neigiamos.
Asmenims, įgijusiems kitos valstybės pilietybę, D. Asanavičiūtė siūlo nustatyti prievolę pranešti apie tai Lietuvos institucijoms, kai baigs galioti asmens pilietybę patvirtinantis dokumentas. Šiuo metu privaloma apie tai pranešti per 2 mėnesius nuo kitos valstybės pilietybės įgijimo.
„Galiojanti nuostata yra neveiksminga, keičiantis asmens pilietybę patvirtinančius dokumentus asmuo galėtų informuoti atitinkamas institucijas apie įgytą kitos valstybės pilietybę“, – sako D. Asanavičiūtė,
Jos nuomone, tai būtų veiksmingas ir veikiantis informavimo apie kitos valstybės pilietybės įgijimą mechanizmas.
Siūloma, kad Pilietybės įstatymo pataisos įsigaliotų nuo 2029 m. rugsėjo 1 d.
Kartu su D. Asanavičiūte jas teikia Seimo nariai Arminas Lydeka, Andrius Bagdonas, Ieva Kačinskaitė-Urbonienė, Tomas Vytautas Raskevičius ir kiti parlamentarai.
Kaip ELTA jau skelbė, po nesėkmingo referendumo dėl dvigubos pilietybės, siekiant padidinti rinkėjų aktyvumą ir modernizuoti rinkimų sistemą, Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos narys Andrius Bagdonas siūlo įteisinti internetinį balsavimą referendumuose. Referendumo konstitucinio įstatymo papildymo projektą įregistravęs parlamentaras siūlo nuo 2026 metų tokį balsavimą taikyti tik išankstiniame balsavime,
2019 metais ir šių metų gegužės 12 d. vykę referendumai, kuriais buvo siekiama išplėsti dvigubos pilietybės galimybę, patyrė fiasko. Referendumuose dalyvavusių rinkėjų balsų nepakako pakeisti Konstituciją.
Tam, kad Konstitucijos pataisa dėl pilietybės išsaugojimo būtų priimta, už ją privalėjo balsuoti ne mažiau kaip pusė rinkimų teisę turinčių gyventojų.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Siūlo dukart didinti laidojimo pašalpą1
Grupė Seimo narių siūlo dvigubai didinti laidojimo pašalpą. ...
-
R. Duchnevičius neskuba spręsti dėl teisėsaugos akiratyje atsidūrusios vicemerės
Vilniaus rajono meras Robertas Duchnevičius spręsti dėl galimo piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi „čekiukų“ byloje įtarimų sulaukusios vicemerės Editos Tamošiūnaitės tolimesnio darbo savivaldybėje neskuba. Anot jo, šiuo m...
-
P. Bešta: mitas apie labai stiprią Rusijos kariuomenę akivaizdžiai neatitinka tikrovės
Rusijos prezidento Vladimiro Putino kariuomenė pastarąjį pusmetį dėmesį yra sutelkusi į Donecko ir Luhansko regionų administracines ribas, video laidai „Elta kampas“ Ukrainos nepriklausomybės dienos išvakarėse tvirtino šalie...
-
I. Šimonytė ketina išeiti kasmetinių atostogų: ilsėsis dvi dienas9
Šalies premjerė Ingrida Šimonytė nuo pirmadienio ketina išeiti kasmetinių atostogų. ...
-
G. Nausėdos patarėjas: prezidentas išgelbėjo poną G. Landsbergį nuo baisaus pažeminimo Seime21
Prezidentūra ne tik atmeta užsienio reikalų ministro Gabrieliaus Landsbergio kaltinimus, esą šalies vadovas kerštaudamas atmetė jo kandidatūrą į eurokomisarus, bet ir tvirtina, jog Gitanas Nausėda išgelbėjo konservatorių lyder...
-
Lietuvos vadovai sveikina Ukrainą bei jos žmones su Nepriklausomybės diena (papildyta)14
Lietuvos vadovai šeštadienį sveikina Ukrainą su 33-iosiomis nepriklausomybės metinėmis. ...
-
Su Ukrainos vadovais susitikusi I. Šimonytė: padarysime viską dėl Ukrainos pergalės21
Kyjive viešinti premjerė Ingrida Šimonytė šeštadienį vykusiuose susitikimuose su Ukrainos vadovais akcentavo karinės paramos svarbą bei ragino sąjungininkus aktyviau remti prieš Rusijos agresiją kovojančią šal...
-
Nepaisant planų mažinti paramą Ukrainai, G. Nausėda Vokietiją laiko patikimu partneriu
Nepaisant Vokietijos planų mažinti karinę pagalbą Ukrainai kitąmet, prezidentas Gitanas Nausėdą Berlyną vadina patikimu partneriu. ...
-
Naujuoju URM politikos direktoriumi paskirtas L. Talat-Kelpša5
Naujuoju Užsienio reikalų ministerijos (URM) politikos direktoriumi paskirtas Laimonas Talat-Kelpša. ...
-
Minėdami Baltijos kelio 35-metį Lietuvos ir Latvijos prezidentai pabrėžė vienybės galią7
Minėdami Baltijos kelio 35-metį Lietuvos ir Latvijos prezidentai pabrėžė vienybės svarbą bei galią. ...