- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
-
Galerija „Arka“ duris atvėrė trims šventinėms parodoms
Antradienio vakarą, gausiai susirinkusiai publikai, buvo pristatytos net trys grafikos, fotografijos bei akvarelės parodos: „Antroji Lenkijos grafinių ženklų paroda“, „Prabėgomis“ ir „Laiškai ateičiai“. Į parodų atidarymą atvyko autoriai iš Lenkijos, Lietuvos ir Amerikos.
Anot galerijos vadovės Dovilės Tomkutės-Veleckienės: „Tai paskutinės trys metų parodos, kurios šventiškai keliaus į kitus metus. Visos jos – skirtingos, kitokios. Todėl, manoma, jog taps įkvėpimu skirtingiems žmonėms“.
Antroji Lenkijos grafinių ženklų paroda
Pirmą kartą grafinių ženklų Lenkijoje fenomenas ir reikšmė pristatyti parengus Pirmąją Lenkijos grafinių ženklų parodą. 1969 metais Lenkijos dailininkų sąjungos būstinėje Varšuvoje buvo parodyti reikšmingi 1945-1969 metais sukurti projektai. Ekspozicijoje pristatyti 335 ženklai, kurie buvo sukurti fabrikams, įmonėms, valstybinėms institucijoms, kultūros renginiams, taip pat autoriniai kūriniai ir konkursiniai darbai, kurie niekur nebuvo pritaikyti.
Nepaisant to, nuo 7 dešimtmečio pabaigos Lenkijoje nebuvo sukurta jokia kita paroda ar leidinys, kuriame būtų pristatoma lenkų grafinių ženklų ir vizualinės tapatybės istorija ir visuma.
Antroji Lenkijos grafinių ženklų paroda atkuria legendinę 1969-ųjų parodą, pristato naujausius lenkų projektuotojų 2000-2015 metais sukurtus darbus. Kitaip nei 7 dešimtmetyje, šiuolaikinė vizualinės komunikacijos kalba apima ne vien grafinius ženklus, bet ir platesnius projektus, apimančius tipografijos, formatavimo, formavimo ar spalvinimo sritis. Daug darbų yra prekės ženklų sistemų ar sudėtingų marketingo strategijų dalis.
Dvi parodos dalys leis palyginti skirtingas vizualinės kūrybos kultūras, ženklų ir tapatybės sistemas, kurios buvo sukurtos Lenkijoje skirtingu metu.
Pasak Patryk Hardziej (iliustruotojas, grafinis dizaineris) ir Marcin „Rene“ Wawrzkiewicz (grafinis dizaineris) tai paroda, kuri lyg tiltas tarp dviejų laikotarpių: „ Čia viskas susijungia į vieną: sena ir nauja. Pastebime, jog senieji darbai tapo naujų kūrinių įkvėpimu. Labai džiaugiamės, jog po tiek metų pagaliau pavyko šiuos pristatyti. Lietuvą pasirinkome neatsitiktinai. Lenkų ir lietuvių kultūra – artima. Viliamės, jog šia paroda pavyks užmegzti dar artimesnius saitus“.
Kaip antrino Lenkijos instituto vadovas Marcin Lapczynski, Lenkijos ir Lietuvos grafinis dizainas iš tiesų panašus: „Galima įžvelgti nemažai panašumų. Tiek lietuviai, tiek lenkai dirba kruopščiai, nuosekliai, gilinasi į idėjas, nori pasiekti geriausio rezultato. Ši paroda pirmą kartą iškeliavo už Lenkijos sienų. Tikime, jog su darbais norinčių susipažinti, bus nemažai“.
Prabėgomis
Patrick Murphy nuotraukos eksponuotos „Maskvos fotobienalėje“ (1998 m.), Maskvos užsienio literatūros bibliotekoje, JAV ambasadoje Maskvoje, B. Metenkovo namuose-muziejuje Jekaterinburge bei kitose parodose. Taip pat P. Murphy nuotraukos publikuotos įvairiuose leidiniuose, tarp jų žurnaluose „Time“, „New York Times“, „Chicago Sun-Times“, Encyclopedia Brittanica ir kt.
Kaip teigė P. Murphy, tokios nuotraukos gimsta savaime, net einant į parduotuvę pirkti kefyro: „Šios nuotraukos buvo darytos daugelį metų skirtingose šalyse, didžioji dalis jų sukurta Rusijoje, JAV ir Lietuvoje. Tam tikra prasme visos jos darytos prabėgomis - ar tai būtų langas, pastebėtas išėjus iš namų tvarkyti reikalų, ar turistų pamėgta vieta pakeliui į tolimą šalį. Šios nuotraukos nebuvo specialiai surežisuotos, vaizdai pastebėti ir pagauti panašiai kaip laukiniai žvėrys gaudomi medžioklėje. Fotografas visada ieško šviesos, formų, spalvų ir veiksmo (ar jo nebuvimo), derinių, sąsajų ar priešpriešų, besijungiančių į vientisą vaizdinį ar fragmentą.”
Laiškai ateičiai
Kaip savarankiškas kūrybinis padalinys Vilniaus akvarelininkų sekcija veikia nuo 1996-ųjų metų (sekciją įkūrė ir jai vadovavo – Ignas Budrys, vėliau pirmininkavo Juozas Gecevičius, šiuo metu – E. Pilypaitienė). Šiemet sekcija švenčia savo dvidešimties metų jubiliejų. Dvidešimt penki sekcijos nariai, dirbantys akvarelinės tapybos srityje, kas metai ar du kartus per metus dalyvauja sekcijos rengiamose parodose.
Anot akvarelininkų sekcijos pirmininkės E. Pilypaitienės, akvarelė gyva, o ši sudėtinga technika nuolatos atgimsta naujuose darbuose: „Skirtingai nuo kitų akvarelininkų grupių, savo parodose eksponuojančių be akvarelių ir fotonuotraukas, keramiką, koliažą, Vilniaus akvarelininkų sekcijos narių kūrybos moto – akvarelinės tapybos puoselėjimas, tradicinės – klasikinės, grynosios akvarelinės tapybos technikos, reikalaujančios ypatingo meistriškumo, propagavimas. Nežiūrint skirtingo kūrybinio braižo, temų ar motyvų, šiuose akvarelės technika sukurtuose kūriniuose jaučiamas aukščiausio lygio meistriškumas, profesionalumas, ypatinga spalvinė klausa. Kūriniai turi stiprų emocinį krūvį bei išliekamąją vertę“.
Parodoje dalyvauja LDS Vilniaus akvarelininkų sekcijos nariai: Egils Skuja, Česlovas Polonskis, Alvydas Stauskas, Eugenija Pilypaitienė, Jaunius Ranonis Mirnabalis, Juozas Gecevičius, Ariadna Čiurlionytė, Gražina Marija Baskienė, Nijolė Jurgelionienė, Eglė Lipeikaitė, Irina Panaskova, Irena Breivienė, Eglė Lėckaitė Kuprėnienė, Vilija Mačiulytė, Kazys Kęstutis Šiaulytis, Kotryna Šešelgytė.
Parodos veiks iki 2017 metų sausio 14-os dienos.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Mickevičiaus muziejus Vilniuje bus remontuojamas iki 2025-ųjų pabaigos
Vilniaus universiteto (VU) Adomo Mickevičiaus muziejus uždarytas remontui, jis bus tvarkomas iki kitų metų pabaigos, pranešė VU. ...
-
Trakų rajone atidaromas V. A. Bumelio įsteigtas Biotechnologijų muziejus1
Trakų rajone pirmadienį atidaromas profesoriaus Vlado Algirdo Bumelio įkurtas privatus Lietuvos biotechnologijų muziejus. ...
-
Jubiliejiniame 25-ajame ACH teatro sezone – ypatingas dėmesys jaunajai kartai, M.K.Čiurlioniui
Rugsėjo 24-26 d. spektakliais Vilniuje prasidėsiantis naujasis – jubiliejinis, jau 25-asis – Anželikos Cholinos šokio teatro sezonas bus išties ypatingas. Tęsis precedentų šalyje neturinčios, plačiai šalies geogra...
-
Vilniaus Šventosios Dvasios bažnyčioje – Europos paveldo dienų atidarymas
Renginiu Vilniaus Šventosios Dvasios bažnyčioje ketvirtadienį Lietuvoje prasidės Europos paveldo dienos. ...
-
Naujame Keistuolių teatro sezone – commedia dell’arte sugrįžimas ir premjeros vaikams
37–ąjį sezoną Keistuolių teatras pasitinka su dviem reikšmingomis naujienomis ir atsinaujinusiu įvaizdžiu. Rugsėjo mėnesį žiūrovų lauks vieni svarbiausių sezono akcentų: režisieriaus Aido Giniočio spektaklis „Turkio spalvos m...
-
Rašytojų sąjungos leidyklos naujienos – Knygų aikštėje ir scenose
Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla „Sostinės dienų“ savaitgalį pakvies net į keturis susitikimus su naujų knygų autoriais abiejose Knygų aikštės scenose ir lauks skaitytojų leidyklų paviljone Katedros aikšt...
-
Vilniaus miesto taryba patvirtino tarptautinių festivalių trimečio finansavimo konkurso nuostatus
Strategiškai planuojant didesnį miesto prisidėjimą prie sostinės gyventojams, svečiams bei kultūros bendruomenei reikšmingų tarptautinių renginių, Vilniaus miesto taryba patvirtino 2025–2027 m. tarptautinių festivalių trimečio f...
-
Korgių lenktynių atgarsiai: trumpakojai sulaukė pasaulinio dėmesio
Praėjusį šeštadienį Vingio parke įvyko jau sostinės tradicija tapusios „Korgių lenktynės“, kurios sudomino ne tik lietuvius, bet ir daugiau kaip 150 užsienio žiniasklaidos kanalų: reportažus apie renginį publikavo amerikie...
-
Vilniuje prasidės „Baltijos kino dienos“
Nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekoje antradienį prasidės aštuntą kartą rengiamos „Baltijos kino dienos“. ...
-
A. Mamontovas: visas pasiruošimas koncertui derinamas su pačiu kalnu
Daugiau nei 40 metų į sceną žengiančio Lietuvos atlikėjo Andriaus Mamontovo turui „Vienas. Vasara“ pasiekus finišo tiesiąją, rugpjūčio 22 d. vilniečiai ir miesto svečiai kviečiami į pirmąjį istorijoje koncertą ant Gedimino p...