- LRT.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Mokslinių atradimų era artėja prie pabaigos, mat dėl ribotų žmogaus protinių sugebėjimų tolesni moksliniai laimėjimai taps nebeįmanomi.
Ekspertų teigimu, „žemai kabantys mokslinių žinių vaisiai“, tokie kaip judėjimo ir traukos dėsniai, ankstesniuose amžiuose nuskinti naudojant paprastus metodus, o sunkiai atskleidžiamų problemų sprendimas paliktas šių laikų mokslininkams, rašo telegraph.co.uk.
Mokslo neištirtos sritys dabar tokios sudėtingos, kad greitai taps nebeįmanoma daryti atradimus, kurie padėtų žmogui geriau suprasti pasaulį, sako mokslininkai.
Be to, neišspręstos problemos yra tokios painios, kad joms spręsti reikia vis galingesnių įrengimų, tokių, kaip Didysis hadronų greitintuvas. O šie įrengimai ilgainiui taps tokie sudėtingi, kad bus neįmanoma juos sukonstruoti.
Britanijoje įkurto Atvirojo universiteto fizikos garbės profesorius Russellas Stannardas tvirtina, kad nors jau egzistuojančios mokslinės žinios ir toliau bus naujai pritaikomos, „naujų žinių apie fundamentalius gamtos dėsnius ir pasaulio sudedamąsias dalis nebebus gaunama“.
„Mes gyvename moksliniame amžiuje, o tai laiko tarpas, kuris tam tikroje stadijoje pasibaigs. Ir tai įvyks ne tuomet, kai atrasime viską apie pasaulį, bet tuomet, kai atrasime viską, ką sugebame suprasti“, – kalbėjo jis.
Savo naujoje knygoje „The End of Discovery“ R. Stannardas teigia, kad nerealu siekiant naujų mokslinių laimėjimų statyti vis didesnius ir galingesnius mechanizmus. M teorijos, kuri, anot Stepheno Hawkingo, geriausiai paaiškina Visatos sudėtį, negalima patikrinti be dalelių greitintuvo, kuris savo dydžiu prilygtų galaktikai, mano profesorius.
Šios nuomonės laikosi ir apie mokslą rašantis amerikietis George`as Johnsonas, kurio naujausioje knygoje „ The 10 Most Beautiful Experiments“ aprašomi novatoriški atradimai, padaryti naudojant paprasčiausius metodus.
Knygoje aprašoma, kaip Galileo, lenta ridendamas obuolius, atrado judėjimo dėsnius, o Isaacas Newtonas, naudodamas prizmes, studijavo spalvos prigimtį.
„Jaučiau poreikį sugrįžti prie elementarių dalykų, į laikus, kai vienas žmogus, naudodamasis savo protu ir dviem rankomis, galėjo sukurti aparatą, užduodantį klausimą gamtai ir sulaukiantį aiškaus, vienareikšmiško atsakymo“, – BBC stočiai „Radio 4“ kalbėjo G. Johnsonas.
Tačiau jis įsitikinęs, kad tokie fundamentalūs atradimai yra vis sunkiau pasiekiami, mat dar egzistuojančių Visatos paslapčių neįmanoma ištyrinėti be didžiulės mokslininkų komandos ir sudėtingų technologijų.
Tačiau ne visi ekspertai sutinka su nuomone, kad artėja mokslinių atradimų saulėlydis. Britanijos Karališkosios draugijos prezidentas Martinas Reesas mano, kad vis dar neužduota daugybė svarbių klausimų apie Visatos turinį, žmogaus genetiką ir tai, kaip Žemėje atsirado gyvybė.
„Visi šie dalykai priklauso nuo gausesnių duomenų, juos rinkti labai padeda kompiuteriai. Tačiau manau, kad gali būti tokių realybės aspektų, kurių negalime suprasti ar klausimų, kurių negalime užduoti“, – kalbėjo jis.
„Taip, kaip beždžionėms nerūpi tai, kaip jos evoliucionavo, o mes suprantame darvinizmą, taip gali būti problemų, kurių mes nesugebame suvokti. Taigi sutinku su Russellu dėl to, kad gali egzistuoti tokių realybės aspektų, kurie žmogaus smegenims neįkandami, bet galbūt mums galėtų padėti kompiuteriai“, – pridūrė mokslininkas.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Skambučių eros pabaiga?
Jei šiomis dienomis bandysite prisiskambinti jaunam žmogui, didelė tikimybė, kad kitame gale išgirsite tik neigiamą signalą. Jungtinėje Karalystėje atliktos apklausos duomenimis, net ketvirtadalis 18–34 metų asmenų niekada nekelia ...
-
Lietuvos moksleiviai tarptautinėje informatikos olimpiadoje iškovojo du bronzos medalius1
Lietuvos moksleiviai praėjusią savaitę Egipte vykusioje 36-ojoje tarptautinėje informatikos olimpiadoje iškovojo du bronzos medalius ir pagyrimo raštą. ...
-
Istorinė kelionė į kosmosą: pamatykite skrydį iš arti
Milijardierius Jaredas Isaacmanas antradienį išskrido į kosmosą, siekdamas pirmą kartą privačiame skrydyje išeiti į atvirą kosmosą ir nukeliauti toliau nei bet kas kitas nuo NASA „Apollo“ skrydžių į Mėnulį laikų. ...
-
ETT atmetė „Apple“ skundą dėl 13 mlrd. eurų Airijai nesumokėtų mokesčių
Europos Sąjungos (ES) aukščiausios instancijos teismas antradienį atmetė „Apple“ skundą dėl Briuselio nurodymo grąžinti Airijai 13 mlrd. eurų nesumokėtų mokesčių ir taip užbaigė ilgai trukusį ginčą. ...
-
„Boeing“ erdvėlaivis „Starliner“ be įgulos sugrįžo į Žemę
„Boeing“ erdvėlaivis „Starliner“ šeštadienį sugrįžo į Žemę be įgulos, NASA nusprendus, kad juo pernelyg rizikinga sugrąžinti namo astronautus iš Tarptautinės kosminės stoties (TKS). ...
-
Europos marsaeigis ruošiasi kelionei į Marsą: pirmieji testai jau atlikti
Dėl Vladimiro Putino invazijos į Ukrainą Europos kosmoso agentūrai teko atšaukti paskutinę savo misiją į Marsą, o tiksliau atidėti ją mažiausiai ketveriems metamas, bet europiečiai tęsia pasiruošimus šiam skrydžiui. ...
-
Mirė mokslininkė, filologė I. R. Genienė
Praėjusį šeštadienį mirė mokslininkė, filosofė, Lietuvos anglų kalbos mokytojų ir dėstytojų asociacijos (LAKMIDA) įkūrėja bei ilgametė vadovė Izolda Rita Genienė. ...
-
Dirbtinis intelektas – ir mokytojų rankose1
Apie dirbtinio intelekto galimybes švietime LNK žurnalistas kalbėjosi su „Telia“ skaitmeninės įtraukties centro vadove Julija Markeliūne. ...
-
Dinozaurai paliko įrodymų, kaip Žemė atrodė prieš 120 mln. metų
Dvi beveik identiškos dinozaurų pėdų sankaupos buvo aptiktos 6 tūkst. km atstumu viena nuo kitos ir pateikė naujų įrodymų, kaip Žemė atrodė prieš 120 mln. metų. Brazilijoje, Pietų Amerikoje, ir Kamerūne, Centrinėje Afrikoje, eksper...
-
Sulaikius „Telegram“ įkūrėją: koks programėlės likimas?7
Po „Telegram“ įkūrėjo Pavelo Durovo sulaikymo oro uoste netoli Paryžiaus, apie tolesnius Prancūzijos pareigūnų veiksmus nepranešama. Arešto pagrindas – kaltinimai, kad P. Durovas nebendradarbiavo su Prancūzijos teisėsau...